нардепи звернулися до НАБУ і НАЗК після розслідування «Схем» про тещу керівника «Енергоатома»
![нардепи звернулися до НАБУ і НАЗК після розслідування «Схем» про тещу керівника «Енергоатома» нардепи звернулися до НАБУ і НАЗК після розслідування «Схем» про тещу керівника «Енергоатома»](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-532b-08dc06066c2c_w1200_r1.jpg)
Народні депутати від фракції «Голос» звернулися до антикорупційних органів після публікації розслідування «Схем» (Радіо Свобода) про те, як теща президента «Енергоатома» Петра Котіна придбала будинок і землю під Києвом вартістю близько 7 мільйонів гривень, а також три ділянки у селі на Київщині вартістю майже мільйон гривень, офіційно не маючи на те власних доходів. Про це повідомив нардеп Ярослав Железняк в своєму телеграм-каналі.
У зверненні до Національного антикорупційного бюро України (НАБУ) депутати просять відкрити кримінальне провадження за статтею ст. 368-5 Кримінального кодексу (незаконне збагачення), а Національне агентство з питань запобігання корупції (НАЗК) – провести «моніторинг способу життя» Котіна і його декларації.
«Як і обіцяв, подаємо з колегами з «Голосу» заяву в НАБУ та НАЗК на президента «Енергоатому» Петра Котіна. В основу заяви поклали дані з сюжету «Схем», – повідомив нардеп в своєму телеграмі.
Так, у заяві до Національного антикорупційного бюро України, яку журналісти отримали у своє розпорядження, депутати просять внести відомості до єдиного реєстру досудових розслідувань за ст. 368-5 Кримінального кодексу України (незаконне збагачення). «Різниця між реальною вартістю активів і доходом президента ДП НАЕК «Енергоатом» за останні роки становить 9 582 087 грн. Наявні обґрунтовані підстави стверджувати про наявність в діях президента ДП НАЕК «Енергоатом» Петра Борисовича Котіна складу злочину передбаченого ст. 368-5 Кримінального кодексу України», – йдеться в заяві.
У заяві до Нацагентства з питань запобігання корупції, нардепи просять провести моніторинг способу життя Петра Котіна на підставі набуття тещею президента «Енергоатома» у 2023 році будинку площею 300 квадратних метрів і земельної ділянки під ним, а також у 2021-му – трьох земельних ділянок у Київській області.
«Враховуючи вищевикладене, наявні обґрунтовані підстави стверджувати про невідповідність способу і рівня життя президента ДП НАЕК «Енергоатом» Петра Борисовича Котіна і членів його сім’ї задекларованим доходам особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», – йдеться в заяві до НАЗК.
Раніше «Схеми» розповіли, що у червні 2023 року мати дружини Петра Котіна стала власницею житлового будинку із земельною ділянкою під Києвом, де тепер мешкає сам держпосадовець. Це двоповерховий маєток загальною площею 288 квадратних метрів, що має вихід до приватного озера, доступ до якого відкритий тільки для мешканців котеджного містечка. «Схемам» вдалося дістати договір купівлі-продажу цієї нерухомості. Згідно з документом, будинок і земля під ним обійшлися 70-річній родичці Котіна сукупно майже у 7 мільйонів гривень. З них – 6 із половиною мільйонів за дім і 350 тисяч за землю.
У цьому ж населеному пункті подібний маєток трохи більшою площею, але без виходу до води, влітку цього року виставляли на продаж за 350 тисяч доларів – це більше ніж 13 мільйонів. Тобто вдвічі дорожче, аніж теща Котіна заплатила за подібний будинок, йдеться у розслідуванні.
Теща Котіна також у 2021 році придбала три земельні ділянки – сукупно це 30 соток – в іншому елітному селі у Київській області. Усього за цю нерухомість вона заплатила тоді близько 40 тисяч доларів (або понад мільйон гривень за тодішнім курсом). Згідно з оголошеннями на профільних сайтах, сотка землі в тому районі взимку 2021 року коштувала від 2,5 до 5 тисяч доларів. Таким чином, 30 соток землі тоді могли коштувати вдвічі-втричі дорожче: від 75 до 150 тисяч доларів.
Для придбання всього цього майна теща Котіна не мала власних офіційних доходів, йдеться у розслідуванні. Як і її чоловік, тесть Котіна. Дружина Наталія Котіна, відповідно до публічних декларацій президента «Енергоатома», не мала ані заощаджень, ані заробітної плати, щоб допомогти своїй матері купити все це майно.
У письмовій відповіді на запит «Схем» керівник держпідприємства назвав декілька джерел коштів, що дозволили його тещі придбати вищезгадане майно. Зокрема, це, за його словами, заощадження її родини «за понад 50 років трудової діяльності»; готівка, що належить її близьким родичам, які довірили вивезти її з окупованих територій, а також запозичені кошти – із розрахунку на майбутній продаж майна, що нині в окупації.
«За її словами, головною причиною ухвалення нею такого рішення були прийнятні ціни, за якими попередні власники запропонували на продаж зазначене майно. На той момент ці ціни відповідали поточним ринковим умовам з урахуванням статусу та стану майна», – зазначив Котін у відповіді «Схемам».
«Я дійсно відвідую це помешкання і не приховую цю інформацію. Вказане мною буде зазначено у декларації, строк подання якої ще не настав» – додав Котін.