партія Вучича оголосила про перемогу на виборах, опозиція каже про порушення
![партія Вучича оголосила про перемогу на виборах, опозиція каже про порушення партія Вучича оголосила про перемогу на виборах, опозиція каже про порушення](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-73d5-08dbff342929_w1200_r1.jpg)
Владна Сербська прогресивна партія (SNS) президента Александра Вучича пізно ввечері 17 грудня оголосила про перемогу на дострокових парламентських виборах у Сербії, незважаючи на те, що представники виборчих органів тільки почали процес підрахунку голосів.
У Сербії 17 грудня проходили позачергові парламентські й муніципальні вибори, які розглядають як референдум щодо правління Вучича.
У штаб-квартирі своєї партії в Белграді Вучич заявив, що «перемога буде переконливішою, ніж найкращі прогнози».
Прем’єр-міністерка Ана Брнабич, заступниця голови SNS, пізно ввечері 17 грудня сказала журналістам: «Ласкаво просимо на святкування», під час свого виступу в штабі партії після закриття виборчих дільниць.
Тим часом, опозиція заявила, що зафіксувала 450 порушень правил голосування.
Брнабич оголосила що, за даними її партії, SNS набрала 47,1 відсотка голосів на парламентських виборах, за нею йдуть коаліція «Сербія проти насильства» з 23 відсотками і Соціалістична партія Сербії з 6,7 відсотками.
Брнабич заявила, що SNS зможе самостійно сформувати більшість у парламенті, і заперечила заяви опозиції про порушення у виборчому процесі.
Виборчі дільниці закрилися о 20:00 за місцевим часом, офіційні результати мають бути оголошені протягом 24 годин, кажуть представники виборчих органів.
Неурядовий Центр вільних виборів і демократії (CeSID), створений у 1997 році, і агентство Ipsos заявили, що їхні дані показують, що SNS набрала 38,4 відсотка голосів, а основна опозиційна коаліція отримала 35,1 відсотка.
Групи опозиції й місцевих спостерігачів повідомили про окремі порушення на виборчих дільницях. Близько 5800 міжнародних спостерігачів перебували в Сербії, дані про їхні спостереження очікуються протягом наступних кількох днів.
У виборчій комісії повідомили, що станом на 19:00 проголосувало 55,5 відсотка зареєстрованих виборців, приблизно стільки ж, скільки було на той самий час на парламентських виборах у квітні 2022 року. Остаточні дані про явку будуть оголошені разом із результатами виборів, повідомили чиновники. У квітні 2022 року підсумковий рівень становив 58,6 відсотка.
Вучич, якого немає в бюлетенях для голосування 17 грудня, намагався зміцнити позиції владної Сербської прогресивної партії, у той час, як спостерігачі попереджали, що виборча кампанія була затьмарена залякуванням і упередженістю ЗМІ.
Вучич розпустив 250-місну Національну асамблею країни 1 листопада на тлі зростаючого тиску після двох масових розстрілів у травні. Стрілянина, в результаті якої загинули 19 людей, викликала протести і заклики до Вучича й інших лідерів піти у відставку.
Попередні загальні вибори в Сербії відбулися в квітні 2022 року, наступні за графіком вибори до парламенту мали відбутися в 2026-му.
Окрім парламенту, голосування проходило в 65 містах і містечках.
Після того, як Сербська прогресивна партія відмовилася виконати багато вимог протестів, очолюваних опозицією, основні проєвропейські опозиційні партії погодилися брати участь у виборах разом у коаліції «Сербія проти насильства».
На останніх виборах у квітні 2022 року владна партія набрала найбільше голосів, а сам президент виграв новий п’ятирічний термін. Проте Організація з безпеки і співпраці в Європі заявила, що голосування було затьмарене «відсутністю» рівних умов гри.
Критики Вучича скаржилися, що президент зміцнив свою владу через контроль над ЗМІ й урядом. Деякі опитування громадської думки показали, що майже половина країни не вірить, що вибори будуть вільними чи чесними.
З моменту вступу на посаду в травні 2017 року Вучич підтримував тісні зв’язки з Росією навіть після вторгнення Москви в Україну в лютому 2022 року, водночас намагаючись збалансувати відносини із Заходом, сподіваючись зрештою приєднатися до Європейського союзу.
Сербія заявила, що поважає територіальну цілісність України, але вона також протистояла тиску ЄС із закликом приєднатися до санкцій Заходу, щоб покарати Москву за війну в Україні.