Президент Казахстану підписав закон, що посилює покарання за заклики до масових заворушень
![Президент Казахстану підписав закон, що посилює покарання за заклики до масових заворушень Президент Казахстану підписав закон, що посилює покарання за заклики до масових заворушень](https://gdb.rferl.org/02490000-0aff-0242-672a-08daf0acaa3f_cx0_cy18_cw0_w1200_r1.png)
Президент Казахстану Касим-Жомарт Токаєв підписав зміни до законодавства, що посилюють покарання за заклики до масових заворушень (з трьох до п’яти років), у тому числі з використанням телекомунікаційної мережі – до семи років.
Також посилюється покарання за хуліганство, скоєне у складі злочинної групи, за вбивство, бандитизм, «скоєні з особливим цинізмом». Для таких злочинів унеможливлюється дострокове звільнення.
Серед майже півсотні поправок містяться також норми, які посилюють кримінальну відповідальність за тортури.
Водночас запроваджується новий склад правопорушення «за жорстоке чи таке, що принижує людську гідність, поводження», розширюються застосування та можливості аудіо- та відеофіксації слідчих дій «для запобігання неправомірних дій».
Під час антиурядових протестів у Казахстані на початку 2022 року, що почалися на заході країни через стрибок цін на паливо, поліція та військові брали участь у їх придушенні, загинули понад 200 людей. Тисячі людей були затримані, сотні заявили про катування. Понад тисячу затриманих були засуджені. Більшості з них висунули звинувачення «в участі у масових заворушеннях».
Стосовно силовиків було порушено кримінальні справи за статтею про зловживання службовим становищем або перевищення влади.
Міжнародна правозахисна організація Human Rights Watch у грудні заявила, що ініційовані владою розслідування проводилися односторонньо, а сім’ї вбитих і жертви катувань так і не дочекалися правосуддя. Астана із оцінками правозахисників не погодилася.
Прийнятими поправками також посилено відповідальність за навмисне заподіяння тяжкої та середньої шкоди здоров’ю. У Казахстані побої та легке заподіяння шкоди є адміністративними правопорушеннями.
Фемактивісти та правозахисні організації наполягають на криміналізації домашнього насильства. Токаєв у своєму посланні до Казахстану у вересні заявив, що органи безпеки сумніваються в необхідності криміналізації насильства, оскільки це призведе до зниження виявленості таких правопорушень.
За даними МВС Казахстану, щороку до поліції надходить понад 100 тисяч повідомлень про побутове насильство, торік загинули 93 жінки.